Localitatea Poiana Stoichii (judetul Vrancea) Resedinta: Vintileasca.
Autentificare/Inregistrare -->
Fag sub varful Oituz-Izvor la 46,51 km
De la varful Oituz-Izvor la o distanta de aproximativ 700 m spre sud-vest, la doar 200 metri departare de drumul national care leaga orasul Targu Secuiesc de Focsani, gasim un fag remarcabil. Fag pazit strasnic de caini - L-am gasit la finele drumetiei noastre.
Groapa Deleanului la 19,02 km
Deleanu este un varf de 675 m din Subcarpații Vrancei, important nod orografic al acestora, mai precis, al celor din interfluviul Milcov - Ramnicu Sarat.
Parcul natural rezervatia Cheile Tisitiei la 31,54 km
Rezervatia Cheile Tisitei are o suprafata de 307 hectare si consta intr-un sector de chei, strabatut in trecut de o cale ferata, din care au ramas poduri, tunele si terasamente. Cheile Tisitei - fotoreportaj - Descrierea traseului prin Cheile Tisitei (circuitul inchizandu-se cu ascensiunea pe Tisaru Mare), cuprinzand numeroase fotografii, poate fi citita pe Munte si Flori. Cea mai de succes cutie - Cred ca e cea mai de succes cutie din cate am vazut. Rezervatia este importanta din punct de vedere geologic si floristic.
Izvoarele sarate Jitia la 8,44 km
Chiar inainte de a intra in satul Jitia, putin mai sus de baza versantului pe care suie drumul asfaltat spre Dealu Sarii, se afla unul dintre cele doua izvoare sarate ce constituie geoobiectivul.
Magura Odobesti la 26,72 km
Magura Odobesti este o structura geografica bine singularizata, aflata la periferia estica a Subcarpatilor Vrancei.
Cascada Casoca la 38,12 km
Dupa coborarea de la barajul de la Siriu, pe partea stanga a soselei se desprinde un drum forestier. La aproximativ 6 km distanta, in mijlocul padurii descoperim micuta, dar frumoasa cascada Casoca, o cadere de apa de aproape zece metri.
Biserica ortodoxa de lemn Papauti la 48,97 km
Satul Papauti (comuna Zagon) este un sat, la origine format din locuitori romani, in care au fost adusi graniceri secui. Prima atestare documentare este tarzie, din anul 1567.
Cataractele de la Setu la 45,15 km
Dintre numeroasele formatiuni stancoase - martori ai eroziunii raului Buzau care i-au rezistat cat de cat - formand repezisuri, praguri, cataracte, zdrumicandu-i cursul, cele mai spectaculoase par cele de la Setu.
Piatra Hagiului la 36,92 km
Este vorba despre o faleza impresionanta din gresie aflata in capatul amonte, pe paraul Vazuti, al satului Vizantea Manastireasca.
Focul Viu din Terca la 20,95 km
Focul Viu de pe un deal din localitatea Terca, comuna Lopatari, arde fara intrerupere si poate fi admirat oricand, dar mai ales seara.
Trovantii din Ulmet la 39,41 km
Trovantii din Ulmet pot fi admirati in Valea Teiului, langa satul Ulmet, comuna Bozioru, judetul Buzau. Oare catina? - Am cautat ascunzisul indicat de coordonate cu multa asiduitate in ciuda tufelor de catina vie dimprejur dar impiedicat de o gramada de catina taiata in urma curatarii potecii si aruncata exact unde ar fi putut fi ascunzisul. Au forme ciudate, care se aseamana unor nave spatiale prabusite si pietrificate.
Lacul de sub Schitul Dealu Sarii la 9,99 km
Schitul Dealu Sarii se afla pe teritoriul satului omonim (comuna Jitia). La schit se ajunge pe un drum asfaltat, pânã la ieșirea din sat, ce pornește de la intrarea în Jitia.
Dealul Din Mijloc Muntii Vrancei la 43,89 km
Culmea ce face, morfologic, legatura intre Munceii Intorsurii si Muntii Vrancei si, prin intermediul primillor, realizeaza integrarea culmii principale a celor din urma in cea a Carpatilor, este putin cunoscuta din punct de vedere turistic. Marcajul banda rosie al culmii principale a Carpatilor nu merge pe ea, pentru ca evita Munceii Buzaului, preferand Siriul, Podu Calului si Penteleul.
Piatra Rosie Muntisoarele Vrancei la 21,6 km
Piatra Rosie este numit versantul stancos etalat spre nord-vest al varfului omonim situat, relativ, in extremitatea vestica a Muntisoarelor Muntilor Vrancei, fiind, poate, cel mai spectaculos dintre acesti muntisori.
Mausoleul si Muzeul Soveja la 38,5 km
In satul Dragosloveni al comunei Soveja se ridica sobru si masiv in infatisare, covarsitor prin numarul destinelor care s-au implinit aici intr-o odihna vesnica. Mausoleul Soveja, marturia cumplitelor lupte de pe cuprinsul Vaii Susitei.
Manastirea Dalhauti la 20,38 km
Manastirea Dalhauti a fost, pe la mijlocul secolului XIX, frecventata de protipendada focsaneana, doi reprezentanti ai ei, ctitorind si o biserica, acum o ruina.
Arcada Cheile Tisitei la 31,76 km
Cele doua arcade precum si tunelul ce strapunge interfluviul dintre cele doua Tisite. Sunt ultimele ramasite ale caii ferate cu ecartament ingust construite de societatea forestiera Tisita pe ambele brate ale raului cu acelasi nume.
Lacul Sarile Bisoca la 15,42 km
Localitatea Sarile este un sat apartinator comunei Bisoca accesibil pe un drum comunal pietruit - accesibil pentru orice autovehicule - ce vine din drumul judetean ce leaga Vintila-Voda de Bisoca, drum in curs de modernizare.
Cascada Putnei la 32,19 km
Cascada Putnei (Saritoarea Putnei) a fost declarata Monument al Naturii in anul 1973, cand au fost realizate primele amenajari pentru vizitare. Prima cutie geotrekking gasita de noi - Am gasit cutia ieri impreuna cu fiul meu, Rares. In prezent Cascada Putnei este inclusa in Parcul Natural Putna Vrancea, ca zona de management durabil.
Cetatea Zanelor Covasna la 45 km
Cetatea Zanelor se afla pe Dealul Cetatii, intre paraul Cetatii si paraul Misca, la sud-est de orasul Covasna. Pinochio redivivus - Destul de greu de gasit cutia in noile conditii de mediu constatate. Relocare ascunzis - Zona vechiului ascunzis a devenit imposibil de explorat, datorita vegetatiei arbustive ce s-a tot dezvoltat. Cetatea este formata dintr-o acropola si mai multe terase, toate inconjurate de ziduri de piatra.
Mausoleul de la Marasti la 40,61 km
Mausoleul se afla in capatul nordic al satului Marasti (comuna Racoasa), accesibil pe un drum comunal asfaltat ce pleaca din soseaua judeteana (asfaltata) ce leaga Tișita (de pe DN 2 - Bucuresti-Suceava) de Panciu si Soveja.
Vulcanii Noroiosi la 34,61 km
Vulcanii noroiosi sunt o rezervatie botanica si geologica aflata pe raza comunei Berca, Buzau.
Stramtura de la Jitia de Jos la 10,59 km
La Jitia de Jos Ramnicul Sarat a trebuit sa strapunga un aliniament de strate redresate la verticala.
Ansamblul schiturilor rupestre Bozioru la 35,72 km
Ansamblul schiturilor rupestre cuprinde Schitul rupestru Fundatura, Schitul rupestru Agatonul Vechi, Fundul Pesterii, Vagauna II, Vagauna I, Piatra Ingaurita. Pestera lui Dionisie, Piatra lui Iosif, Bucataria, Schitul rupestru Piatra Soimului I, Schitul rupestru Piatra Soimului II, Schitul rupestru Agatonul Nou.
Varful Lepsa Muntii Vrancei la 43,93 km
Culmea Musat-Lepsa-Stanisoara-Clabuc-Zboina Neagra reprezinta una dintre unitatile structurale majore ale Muntilor Vrancei, continuand spre nord, culmeaprincipala a acestora, Musat-Lacauti-Goru. Varful Lepsa e sub el! - Rugam primul gasitor al acestei cutii sa adauge pe titlului de pe eticheta si de pe coperta jurnalului cuvantul SUB, iar daca suie si pe Varful Lepsa si gaseste cutia de acolo sa taie de pe eticheta aceleia acelasi cuvant. A doua vizita - A doua vizita pentru noi la Varful Lepsa (prima nu cred ca am notat-o aici), de data aceasta in peisaj hibenal. Sub numele de Culmea Lepsa descriem segmentul cuprins intre Pasul Musat si Pasul Stanisoara.
Cimitirul german de la Tisita la 38,82 km
Tisita, sat apartinator Marasestiului, este cunoscut, mai degraba, prin intersectia cu sens giratoriu de pe DN 2, Bucuresti-Suceava. Park and grab - N-a fost chiar park and grab caci n-am intrat cu masina pe aleea ce duce la cimitir.
Gaterul vechi de la Gyula la 35,04 km
Primul gater pentru prelucrarea lemnului de la Comandau a fost amenajat la Gyula, aflat la 6,6 km distanta de Comandau.
Manastirea Tarnita Magura Odobesti la 27,32 km
Pe Magura Odobesti se afla nu mai putin de 4 asezaminte monahale, printre care Manastirea Tarnita, la cea mai mare altitudine.
Pestera Kolik Ojdula la 47,55 km
Sub numele de Pestera de la Ojdula, cavitatea apare consemnata in Harta Regiunilor Carstice din Romania (Traian Orghidan si colab. , 1965) si apoi in Cadastrul Pesterilor din Romania (Cristian Goran, 1982), unde se specifica drept roca de cantonament, aglomeratele vulcanice - aspect fals - si fara alte caracteristici de localizare sau morfometrice.
Manastirea Cotesti la 22,55 km
Manastirea Cotesti are o vechime apreciata la 300 de ani (se avanseaza ca an al infiintarii, 1720). Date certe despre istoricul ei nemaiexistand, din cauza distrugerii arhivei in timpul Primului Razboi Mondial.
Pietrele Rotunde Chiojdu. Pe varful dealului care se ridica vest de satul Chiojdu, in apropierea antenei de telecomunicatii, gasim Pietrele Rotunde, care chiar daca nu sunt asa de cunoscute precum Babele din Bucegi, sunt mai spectaculoase decat faimoasele concretiuni de Feleac.
Parcul Jozsias Targu Secuiesc. Parc din Targu Secuiesc, care a fost denumit dupa Molnár Józsiás, o personalitate importanta din viata politica, economica si sociala a orasului.
Calcarele de la Badila. Calcarele de la Badila, de pe Valea Buzaului, reprezinta o rezervatie geologica si paleontologica. Ii sta in gat nucului - Multa mizerie in jurul obiectivului - rezervatie naturala in custodia cuiva - nesemnalat si ca atare, fara nici o prezentare la locul cu pricina, desi este foarte interesant, macar prin insolit in peisaj. In albia Buzaului se afla aproximativ 40 de blocuri masive din calcar, cu dimensiuni de pana la 7 m inaltime, 10 m lungime si 7 m grosime.
Judecatoria Targu Secuiesc. Cladirea judecatoriei din Targu Secuiesc a fost construita la mijlocul secolului al XVIII-lea. Se afla pe strada Ady Endre numarul 5.
Piatra Ucigasul. Piatra Ucigasul - Gyilkos, in maghiara - apare doar pe unele harti, nefiind cunoscuta in zona de prea multa lume, desi la baza dealului pe care se afla este un (alt geo)obiectiv turistic mai cunoscut, Cascada Caraslau. Cutie roasa de soareci - Gasirea cutiei nu a reprezentat o dificultate, caci cunosteam locatia. Dealul poarta numele paraului, reprezentand versantul sau drept; versantul stang este frumosul Munte Caraslau, plaiul sudic al Muntelui Mic din Muntii Nemira.
Crucea dintre Lutoasa si Estelnic. Este vorba despre o cruce specifica spatiilor locuite de secui catolici: din lemn cu o caciula conica deasupra. Coif fara geocutie - Din pacate nu mai era nici o geocutie sub coif.
Biserica reformata Lisnau. Lisnau este situat intr-una din vaile Muntilor Intorsurii, la marginea estica a Depresiunii Trei Scaune, in valea Paraului Lisnau. Contrar legilor lui Murphy - In drum spre Saciova, unde ma asteptau prietenii cu bunatati traditionale, am nimerit la Lisnau. Denumirea localitatii Lisnau vine din limba slava si inseamna padure.
Casa Szocs Matyas Targu Secuiesc. Casa Szocs Matyas cu poarta de zid a fost construita in anul 1836, azi este o cladire renovata. Cladirea-monument istoric se afla pe strada Garii 16.
Muzeul de istorie a breslelor Targu Secuiesc. Cladirea muzeului a fost construita in anul 1857, in trecut a fost prima cladire a primariei. Targu Secuiesc este denumit orasul curtilor, dar si orasul breslelor, oglindit si de expozitiile de baza ale muzeului.
Biserica din Lunga. Satul Lunga - tinand de Tg. Secuiesc - este lungit de-a lungul DN 11 cale de 2,5 km.
Podul de Arama Muntii Ciucas. Podul de Arama este o stanca masiva, care se afla in saua de sub varful Zaganu. Este numit impropriu, din cauza lichenilor rosi care acopera peretele stancii.
Poarta secuiasca Turia. Cea mai mare poarta secuiasca din lume se afla la Turia, la intrarea dinspre Targu Secuiesc. Poarta lata de 15 m si inalta de 9,5 m a fost ridicata in anul 2005, prin efortul comunitatii locale.
Capela Sfantul Stefan Dealul Perko. Dealul Perko - in traducere romaneasca, Piatra Judecatii - are, probabil, o atare straveche semnificatie. Unde dai si unde crapa - Citind informatiile de pe site, inainte de a pleca pe teren, pentru a cauta cutia de pe Dealul Perko, am constatat cu oarecare surprindere ca era ultimul ascunzis publicat. Capela de pe el are o vechime necunoscuta, cunoscandu-se doar anii unor reconstructructii sau adaosuri, secolul XVII, XVIII-lea.
Cetatea dacica de la Gruiul Darii. Gruiul Darii este un deal situat la nord de satul Pietroasele (locatia vestitului tezaur Closca cu puii de aur), pe la baza sa curgand paraiasul Dara.
Copyright © 2007-2024 Geotrekking.ro. Toate drepturile rezervate. Geodrumetie, ghid turistic geotrekking Romania, drumetii si excursii. Geoobiective, repere turistice.